Tot relacionant la repressió i l’exili: una geografia de la diàspora republicana espanyola, 1939-1975 - Folch-Serra, Mireya (Treballs de la Societat Catalana de Geografia, 2008)
La suposició principal d’aquest article és que la geografia humana dels exiliats republicans es va emmarcar en un context de repressió amb uns tentacles que van arribar més enllà de les mateixes fronteres espanyoles. És així que es descobreix una geografia peculiar gràcies als documents trobats, entre d’altres, del tribunal contra la Maçoneria i el Comunisme, el Tribunal de Responsabilitats Polítiques i l’Arxiu de l’Administració, on es destaca la importància de la documentació referida als tripijocs i les evasives dutes a terme per a proscriure als exiliats. De la mateixa manera, s’ha posat èmfasi en la important tasca de comprendre més apropiadament la naturalesa de la repressió franquista: el seu abast temporal i espacial, a més del silenci que va continuar durant la repressió i l’exili es van considerar massa controvertits per a formar part del discurs públic, tan políticament com social, fet que lamentablement va tenir conseqüències. La Diàspora queda contextualitzada per la revisió de les fonts d’informació més actuals sobre xifres i dades que fan referència als refugiats. S’han combinat els temes principals del present article (exili, persecució i repressió) mitjançant la inclusió d’un relat extret de material d’arxiu que mostrarà la importància, no només de quantificar el terror, sinó també de qualificar-lo amb l’objectiu d’examinar les conseqüències socials i polítiques a llarg termini. Així doncs, l’autocensura, la censura de l’estat, la coerció, la segregació dels vençuts, la discriminació cultural i de gènere, la falta de llibertat religiosa i la prohibició d’escollir als representants polítics, es presenten, evidentment, com part i conjunt de la repressió. És la meva esperança que aquest article contribueixi, encara que sigui parcialment, a subratllar la ineludible relació entre exili, repressió i oblit, com també la catàstrofe d’una geografia humana estesa fins als seus límits per una persecució sense cap mena de sentit, la qual encara avui dia afecta a la vida política espanyola.