Revista anual de la Secció Filològica, secció de l'Institut d'Estudis Catalans. Fou fundada el 1947 per Ramon Aramon i Serra.
Aquesta obra és subjecta —llevat que s'indiqui el contrari en el text, en les fotografies o en altres il·lustracions— a una llicència Reconeixement - No comercial - Sense obres derivades 3.0 Espanya de Creative Commons, el text complet de la qual es pot consultar a https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/3.0/es/deed.ca. Així, doncs, s'autoritza al públic en general a reproduir, distribuir i comunicar l'obra sempre que se'n reconegui l'autoria i l'entitat que la publica i no se'n faci un ús comercial ni cap obra derivada.
L’aplicació de la llei regional sarda 22/2018 sobre l’ensenyament escolar de l’alguerès i de les altres llengües de Sardenya
Al final dels anys noranta del s. XX s’aproven lleis estatals i regionals que permeten la introducció de les llengües de Sardenya (és a dir, sard, català, sasserès, gal·lurès i tabarquí) dins del sistema escolar local. Tot i això, aquesta possibilitat s’ha concretat de manera quasi sempre ocasional, motiu pel qual la Regió Sardenya va aprovar, el 2018, una nova llei orgànica que vetlli per les seves pròpies llengües històriques, és a dir, la L.R. 22/2018. L’objectiu del present estudi és avaluar l’estat d’aplicació d’aquesta llei en l’àmbit escolar, tenint en compte el trienni 2020-2023.
La recepció inicial de l’obra de Joan Salvat-Papasseit (1924-1925)
L’article estudia la primera recepció de l’obra de Joan Salvat-Papasseit i, més en concret, el període que abasta del 7 d’agost de 1924, dia del traspàs del poeta, fins als darrers mesos de 1925, quan es publica pòstumament el seu aplec de poemes inèdit Ossa menor. Tot i ser un període de temps relativament breu, l’aparició de nombrosos textos a la premsa diària, revistes i llibres (amb Tomàs Garcés i Agustí Esclasans com autors més rellevants), va permetre la fixació d’una sèrie de tòpics biogràfics i literaris sobre Salvat, acompanyats també d’una desigual valoració dels poemaris, que, amb el pas dels anys, s’aniran repetint a la bibliografia.
«Cant per Estalin» (ca. 1962), un poème de Jean Boudou oublié par les éditeurs de son œuvre poétique. Essai de lecture
Cant per Estalin, a poem from the unpublished collection Libre pel meu amic, was written by Jean Boudou around 1962 and then printed posthumously in 1980 and 1990. The poem is a reaction to the transfer of Stalin’s remains from the Lenin mausoleum to the necropolis in the Kremlin on the night of 31 October / 1 November 1961. Rather than a vindication of Stalin, it is a critique of the destalinization and reorientation undertaken by Khrushchev, nay a personal tribute showing attachment and loyalty. The poem has an autobiographical slant, central to Boudou’s work, and evokes the characteristic sense processes in his literary output. We propose a detailed interpretation of this offering, which is unique to contemporary Occitan literature, and was unfortunately ignored by the editors of his volume of poetry (2010) for some unknown reason.
Individuació lingüística i glotopolítica: el cas del portuguès brasiler
El portuguès europeu i el brasiler presenten diferències clares i ben arrelades. Tanmateix, sempre s’ha considerat que es tracta de simple variació diatòpica. L’article es pregunta si és possible que la distància lingüística que presenten podria portar a considerar-les llengües diferents, tal com ha passat amb el gallec i el portuguès. S’hi revisen sumàriament els criteris d’individuació lingüística i alguns dels trets més clars de diferenciació entre ambdues varietats, que porten alguns lingüistes a afirmar que ja s’ha produït la individuació del brasiler. Finalment, es presenten i discuteixen els fonaments socioeconòmics i ideològics que justifiquen la proposta de secessió.
L’anàlisi de traduccions indirectes en vers: el cas de la poesia xinesa en català
A la suposada impossibilitat de la traducció de poesia se sumen les sospites que han acompanyat sempre la pràctica de la traducció indirecta. Aquest treball pretén analitzar teòricament aquesta qüestió i aplicar-hi un mètode d’anàlisi de traduccions basat en la Teoria de l’Optimitat, que va néixer en el camp de la fonologia i més endavant es va estendre a altres parts dels estudis gramaticals i de semàntica. La traducció de la poesia xinesa a llengües occidentals i més concretament al català és el camp de proves elegit per la distància tipològica entre les llengües i les diferències culturals entre tradicions literàries. Les traduccions de Marià Manent al català fetes a partir de traduccions a altres llengües, o bé amb l’ajut de traduccions literals al català ens han permès aportar estudis de casos per posar a prova el sistema.
Premi Protagonista Jove, paradigma de cànon literari no acadèmic
Aquest estudi examina el patró narratològic de les lectures aspirants als premis literaris Protagonista Jove durant el lapse 2010-2020. S’identifiquen confluències i desavinences argumentals entre el corpus de lectures finalistes seleccionat amb antelació per una comissió d’experts i la relació final de llibres premiats per un jurat de base popular, conformat en exclusiva per lectors adolescents amb franges d’edat entre 13-14 i 15-16 anys. Aquesta comparativa pretén dilucidar l’ascendència real del lector destinatari, emissor del veredicte d’aquest certamen, pel que fa a la constitució d’un hipotètic cànon literari juvenil no acadèmic, preconitzat per una concatenació multifactorial d’indicadors: temàtica, trama, temps, espai, arquetips, etc. Els resultats s’obtenen en confrontar els paràmetres discursius habituals de les lectures candidates amb els de les lectures al remat premiades. La dimensió d’aquest paradigmàtic guardó literari en català permet establir indicis sòlids de traçabilitat entorn d’un cànon allunyat de l’academicisme, atesa la disparitat de parers entre mediadors especialistes i lectors.
No es veuen, però existeixen: causats implícits en les causatives indirectes del català, l’occità i el basc
En aquest article analitzem les causatives indirectes del català, l’occità aranès i el basc. En aquestes construccions, el causat és implícit, però es comporta com el causat explícit de les causatives del tipus faire-infinitiu (Kayne 1975). Com mostrarem en l’article, aquest argument no sols és semànticament present, sinó també sintàcticament actiu, com es dedueix del seu comportament pel que fa als criteris següents: (i) el lligam d’una anàfora inalienable; (ii) el control de predicats secundaris; (iii) el control del subjecte d’una oració final no finita, i per últim, (iv) el bloqueig del clític o de la concordança de qualsevol altre argument datiu. Per tot això, aquest causat implícit és un argument i no pas un adjunt, a diferencia del causador, que es marca amb la preposició per de les construccions del tipus faire-par (Kayne 1975) del català (Fontich 2021) i l’occità.
Dinamiche della commutazione di codice in un ricettario medico latino-occitano (Paris, Bibliothèque de Sainte-Geneviève, ms. 1029, ff. 289r-293v)
This paper concerns the study of a bilingual Latin-Occitan book of medical prescriptions compiled in the mid-14th century under the patronage of the Counts of Foix. A selection of passages is provided in order to analyse the dynamics of code-switching and to classify the different types according to categories established by critics. We find that the combination of Latin and Occitan takes place on more levels: the acrostructural level, with its bipartite division into two large blocks, in which one of the languages predominates; the internal level, which can be analysed according to the types of interphrasal or intraphrasal code-switching. In short, the latter is the level that concentrates more on the detail and mechanisms of code-switching during mixed-language enunciations.
Les irreals omegues (1949), de J. V. Foix, una interpretació postsimbolista de la història del segle XX
Les irreals omegues (1949) de J. V. Foix és un dels poemaris més rellevants de la literatura moderna. Aquest article exposa en quin sentit se’l pot considerar un epítom de la modernitat i, dins d’aquesta, de la poesia postsimbolista. Se’n posen de manifest la connexió amb el conjunt de l’obra foixiana i la unitat estructural i simbòlica. Tot plegat permet llegir el llibre com una interpretació poètica de la història catalana i europea del segle XX, especialment dels anys trenta, feta des d’un pla simbòlic en què fenòmens culturals,polítics i socials són investigats en relació amb una experiència absoluta de la realitat que implica tots els àmbits, físics i metafísics, en què es desenvolupen les activitats humanes.
L’organització de la nomenclatura en el Gazophylacium Catalano-Latinum
Els primers noranta anys d’Eulàlia Duran
Seguint la petja d’un nou fragment català de la Queste del Graal
Aspectes psicològics i lingüístics del català de França en relació amb els parlars llenguadocians veïns, de Manuel Companys edició i contextualització d’un estudi de dialectologia romànica comparada
Investigar les reescriptures: els projectes sobre hipertextualitats en la literatura catalana contemporània
L’enquesta de Jean-Joseph Saroïhandy a Roda d’Isàvena l’any 1905
Cent anys del llegat literari de l’editorial Barcino
Els processos d’estandardització en llengües minoritzades: notes sobre el cas de l’asturià
Cinquanta anys de l’Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes
Algunes notes sobre la Société de Linguistique Romane amb motiu del seu centenari
Sobre l’origen de l’ornitònim verdum ’verderol, Carduelis chloris’
La col·lecció «Primera lliçó»: realitat i projecte
Aguiló, Cosme (2023): De noms i llocs. Estudis de toponímia de les Illes Balears i més enllà. Palma: Edicions Documenta Balear, 395 p.
Alturo, Jesús / Alaix, Tània (2023): Lletres que parlen. Barcelona: La Magrana, 430 p.
Álvarez Pérez, Xosé A. / García Sánchez, Jairo J. / Sánchez Izquierdo, Irene (eds.) (2023): Frontera España-Portugal: personas, pueblos y palabras. Valencia: Tirant lo Blanch, 477 pp.
Antolí Martínez, Jordi M. / Martines Peres, Josep (ed.) (2024): Variació i canvi lingüístic. València: Tirant lo Blanch, 608 p.
Bover i Font, August (2023): Espill de la vida religiosa (Desitjós). Edició crítica d’August Bover i Font. Barcelona: Editorial Barcino, 426 p.
Carrera, Aitor (2023): Petit atles lingüístic de la Vall d’Aran. La Bisbal d’Empordà: Sidillà, 494 p.
Casanova, Emili / Colomina, Jordi / Sifre, Manel (cur.) (2023): Constància i senderi en l’estudi lingüístic. Miscel·lània en honor del professor Lluís Gimeno Betí. Castelló de la Plana: Servei de Publicacions de la Diputació de Castelló, 485 p.
Chambon, Jean-Pierre (2023) : Recherches sur la toponymie de l’arrondissement de Lure (Haute-Saône) : linguistique historique, dialectologie, traces d’histoire. En collaboration avec Daniel Curtit, Alain Guillaume, Jean Hennequin et Louis Jeandel. Strasbourg: Éditions de linguistique et de philologie, 651 p.
Comellas, Pere (ed.) (2024): El valor de la diversitat lingüística. Textos de Carme Junyent. Benicarló: Onada Edicions, 194 p.
Depau, Giovanni / Lai, Jean-Pierre (2023): Voci e cultura della Sardegna: etnografia di un’isola. Voix et culture de la Sardaigne; ethnographie d’une île. Alessandria: Edizioni dell’Orso, 184 p.
Ferrando Francés, Antoni / Escartí Soriano, Vicent Josep (ed.) (2024): Jaume I: Llibre dels feits. València: Universitat de València / Acadèmia Valenciana de la Llengua, 572 p.
Ferrer Mayans, Vicent / Ribes, Enric (2023): La toponímia de Formentera. Barcelona: Societat d’Onomàstica, 852 p.
Font Martí, Mar / Puig Tarré, Maite / Veny-Mesquida, Joan Ramon (cur.) (2022): In memoriam Joan Julià-Muné. Miscel·lània d’homenatge. Lleida: Pagès editors, 387 p.
Freixa, Judit / Guardiola, M. Isabel / Martines, Josep / Montané, M. Amor (ed.) (2022): Dictionarization of Catalan Neologisms. Berlin / Bern / Bruxelles / New York / Oxford / Warszawa / Wien: Peter Lang, 428 p.
Fuster, Joan (2023): Escrits sobre el Tirant lo Blanc. Estudi, edició i notes de Mireia Ferrando Simón. València: Publicacions de la Universitat de València, 354 p.
Gadea i Gambús, Ferran (2024): Joan Salvat-Papasseit. Cada ferida la sang d’un poema. Barcelona: Editorial Barcino, 221 p.
Gargallo, José Enrique (2024): El habla de Puebla de Arenoso. Castelló: Diputació de Castelló / Universitat Jaume I, 251 p.
Giralt Latorre, Javier / Nagore Laín, Francho (coords.) (2023): Fonética histórica comparada de las lenguas iberorrománicas. Zaragoza: Prensas de la Universidad de Zaragoza, 336 p.
Giralt Latorre, Javier / Terrado Pablo, Javier (eds.) (2023): Nuevos senderos en la toponimia hispánica. Lleida: Pagès editors, 386 p.
Gomila Pere, Joan (2022): L’obra folklòrica d’Isidor Macabich. Eivissa: Miquel Costa, editor, 152 p.
Guardiola i Pereira, Elena / Cifuentes i Comamala, Lluís / Sala i Pedrós, Joan (2023): El receptari de Joan Martina (Sabadell, 1439). Estudis i edició facsímil. Barcelona Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya, 174 p.
Gulsoy, Joseph (2024): Els parlars d’Énguera, Anna, Xella, Bolbait, Navarrés, Quesa i Bicorb. El ’Vocabulario de Enguera y de la Canal de Navarrés’. Amb la coŀlaboració de Jaime Barberán Juan i Vicent F. García Perales. Edició a cura d’Emili Sáez. València: Acadèmia Valenciana de la Llengua, 519 p.Gulsoy, Joseph / García Perales, Vicent F. (2023): Antología de la literatura enguerina. Anexo del Vocabulario de Enguera y de la Canal de Navarrés. Enguera: Ayuntamiento de Enguera / Instituto de Estudios Territoriales El Caroig, 371 p.
Institut d’Estudis Catalans (2023): Usos socials del català. Informe de l’Institut d’Estudis Catalans. A cura de Nicolau Dols. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 202 p.
Julià, Jordi (2022): L’Odissea de Mercè Rodoreda. Una lectura de Món d’Ulisses i una reflexió sobre «l’aventura difícil d’ésser humans». Vic: Eumo Editorial, 247 p.
Llop Naya, Ares (2020): Perspectives diacròniques en la variació microsintàctica sincrònica. Reanàlisis i cicles en els sistemes negatius del català i d’altres varietats del contínuum romànic pirinenc. Lleida: Edicions de la Universitat de Lleida, 216 p.
Llorca Ibi, Francesc Xavier (2023): Peix i sal. Història lèxica de la saladura. Alacant: Universitat d’Alacant, 186 p.
Lo Giudice, Ivan (2024): Joan Estelrich. Entre la vida y los libros. Alessandria: Edizioni dell’Orso, 160 pp.
López Casasnovas, Joan F. (2023): Jo vull el vol dels falcons. Articles lingüístics (1975-2022). Palma / Maó: Conselleria de Fons Europeus, Universitat i Cultura / Institut Menorquí d’Estudis, 280 p.
Martí Font, Jordi (2024): Joan Salvat-Papasseit, Poeta amb majúscula. Tarragona-Marçà / Barcelona: Lo Diable Gros / Godall Edicions, 248 p.
Moll, Francesc de B. / Pla, Josep (2023): Còmplices per la llengua. Cartes 1948-1979, edició de Josefina Salord Ripoll. Barcelona: Edicions Destino, 349 p.
Moret Oliver, Maria Teresa / Giralt Latorre, Javier (2022): «Del cel entrò en abís». El catalán del siglo XIV en pergaminos de Roda de Isábena (Ribagorza). Zaragoza: Prensas de la Universidad de Zaragoza, 304 p.
Regis, Riccardo / Rivoira, Matteo (2023): Dialetti d’Italia: Piemonte e Valle d’Aosta. Roma: Carocci, 147 p.
Rialland, Annie / Russo, Michela (dir.) (2023): Les langues régionales de France: nouvelles approches, nouvelles méthodologies, revitalisation. Paris: Éditions de la Société de Linguistique de Paris, 286 p.
Ribes i Marí, Enric (2023): Onomàstica de Maçanet de la Selva. Barcelona: Societat d’Onomàstica / Institut d’Estudis Catalans / Taller d’Història de Maçanet de la Selva, 1531 p.
Ribes i Marí, Enric / Tetteh Morcilo, Irene (2023): La toponímia de la costa de Santa Eulària des Riu. Eivissa: Institut d’Estudis Eivissencs, 411 p.
Rodríguez Monteavaro, Miguel (2023): Estudiu llingüísticu nel centru-occidente asturianu (ELCOA). Pequeñu atlas dialectográficu. Uviéu: Trabe, 820 p.
Veny-Mesquida, Joan Ramon (2024): Primera lliçó sobre mètrica catalana. Barcelona: Publicacions de l’Abadia de Montserrat, 168 p.
Veny, Joan (2024): Mirades a la llengua catalana. Mallorca: Nova Editorial Moll, 374 p.
Veny, Joan (2024): Adstrat i interferència: mirades al Migjorn. València / Barcelona / Alacant: Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana / Institut d’Estudis Catalans / Universitat d’Alacant, 214 p.
Videsott, Paul (2023): Les Ladins des Dolomites. Crozon: Éditions Armeline, 316 p.
Commemoració del vint-i-cinquè aniversari del Centre Universitari de Sociolingüística i Comunicació (CUSC) de la Universitat de Barcelona
Acitividaes de l’Academia de la Llingua Asturiana (del 1 d’ochobre de 2023 al 1 de setiembre de 2024)
Convegno Internazionale «Italoellenica. Incontri sulla lingua e la traduzione 2023» (Atene, 19 e 20 ottobre 2023)
Simposi Josep Vallverdú. Balanç d’una obra (Barcelona / Lleida, 26 i 27 d’octubre de 2023)
Jornades de la Secció Filològica de l’IEC a Lleida (27 i 28 d’octubre de 2023)
XVIII Trobada del Grup d’Estudis Etnopoètics (Castelló, 3 i 4 de novembre de 2023)
Novena Jornada de la Càtedra Pompeu Fabra (Barcelona, 9 i 10 de novembre de 2023)
Convegno Studi Liguri e del Mediterraneo per Fiorenzo Toso (Accademia Ligure di Scienze e Lettere di Genova, 9 novembre 2023)
Simposi sobre l’obra d’Eduard Artells i Bover (1903-1971) (Barcelona, 10 de novembre de 2023)
XXXVI Curs de Sociolingüística de la Nucia. 40 anys de la Llei d’Ús i Ensenyament (1983-2023): present i futur de la llengua (10, 11, 24 i 25 de novembre de 2023)
Xornaes Nueves Llendes na Filoloxía Asturiana (Uviéu, 22 y 23 de payares de 2023)
VI Col·loqui Internacional «La Lingüística de Pompeu Fabra» (Tarragona, 28, 29 i 30 de novembre del 2023)
Presentació del Petit atles lingüístic de la Vall d’Aran (Barcelona, 29 de novembre de 2023)
Concessió del títol de Fill Il·lustre de Montuïri al Dr. Joan Miralles i Montserrat (16 de desembre de 2023)
Acte de reconeixement als membres de l’IEC majors de vuitanta anys (Barcelona, 20 de desembre de 2023)
Simposi internacional «Fraseologia catalana actual». 21th International Symposium: New Trends in R+D+I in Literature, Linguistics, Education and IST. From Innovation to Cannon (Universitat d’Alacant, 16 i 17 de gener de 2024)
Bateig de la biblioteca municipal de Masquefa amb el nom de la lingüista M. Carme Junyent Figueras (24 de gener de 2024)
Presentació del número 12 de la revista Haidé. Estudis maragallians (Arxiu Joan Maragall, 24 de gener de 2024)
Presentació de la versió en línia del DECat (Barcelona, 31 de gener de 2024)
Presentació d’El Parlar de la Garrotxa. Versió revisada i ampliada (Olot, 1 de març de 2024)
Col·loqui Internacional «L’Espai trobadoresc i les dones: autores, mecenes, representacions» (Barcelona, del 5 al 7 de març del 2024).
La commemoració dels 25 anys de continuïtat de l?Aula Carles Riba (1998-2023) (Barcelona, març de 2023 - febrer de 2024)
III Congrés Toponomasticon Hispaniae. XIV Congrés Internacional sobre Onomàstica Hispànica. «La circularitat de la toponímia i l’antroponímia hispànica: documentació, història, etimologia, geografia i cartografia, amb especial atenció a l’antic Regne de València» (Universitat de València, 9-12 d’abril de 2024)
El Lectorat de català de la Universitat de Bucarest, guardonat per l’Institut de Projecció Exterior de la Cultura Catalana (Barcelona, 12 d’abril de 2024)
Inauguració del «Museu de Fonètica» a la Universitat de Barcelona (15 d’abril del 2024)
Linguistic geography in Croatia and beyond: experiences, challenges, models. International Geolinguistic Conference (Universitat de Zadar, 25-27 d’abril de 2024)
Jornades dera Secció Filològica der Institut d’Estudis Catalans ena Val d’Aran (Vielha, 17 e 18 de mai de 2024)
Convegno «Il patrimonio linguistico di Novi Ligure e dell’Oltregiogo storico» (Novi Ligure, 18 maggio 2024)
«II International Conference on the Asturian Language: Identity, Distinctiveness and Officiality» (Madrid, 22 i 23 de maig de 2024)
Congrés internacional sobre canvi lingüístic i contacte de llengües iberoromàniques i gal·loromàniques (Facultat de Filologia i Comunicació, Universitat de Barcelona, 23 i 24 de maig de 2024)
50è Col·loqui de la Societat d’Onomàstica (Mequinensa i Calaceit, 24-26 de maig de 2024)
Seminari «La variació territorial i els diccionaris» (Barcelona, 13 de juny de 2024)
Albert Jané rep el 56è Premi d’Honor de les Lletres Catalanes (Barcelona, 17 de juny del 2024)
Renovació de la placa en homenatge a Joan Coromines i Vigneaux al pla de Perosa (Alt Àneu, Pallars Sobirà, 22 de juny de 2024)
Presentació del Vocabulario de Gulsoy a Énguera (5 de juliol de 2024)
XX Col·loqui Internacional de Llengua i Literatura Catalanes a Poznań (9-13 de juliol de 2024)
Convegno «Fra Liguria e Lunigiana. Rapporti tra l’estremo levante ligure e le aree limitrofe. Considerazioni storiche e linguistiche» (dal 5 al 7 settembre 2024)
Gli atlanti linguistici nazionali. Prospettive di ricerca nel centenario dell’Atlante Linguistico Italiano (Torí, 26-27 de setembre de 2024)
Primer festival de les variants dialectals de la llengua catalana «Posa-hi tu l’accent» (Espluga de Francolí, 27, 28 i 29 de setembre del 2024)
Dia Internacional de la Traducció 2024 (Barcelona, 30 de setembre de 2024)
Joaquim Mallafrè Gavaldà (Reus, 1941-2024)
Antics membres del Consell Científic dels Estudis Romànics
Normes per als col·laboradors dels Estudis Romànics (ER)