Revista anual de la Secció Filològica, secció de l'Institut d'Estudis Catalans. Fou fundada el 1947 per Ramon Aramon i Serra.
Aquesta obra és subjecta —llevat que s'indiqui el contrari en el text, en les fotografies o en altres il·lustracions— a una llicència Reconeixement - No comercial - Sense obres derivades 3.0 Espanya de Creative Commons, el text complet de la qual es pot consultar a https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/3.0/es/deed.ca. Així, doncs, s'autoritza al públic en general a reproduir, distribuir i comunicar l'obra sempre que se'n reconegui l'autoria i l'entitat que la publica i no se'n faci un ús comercial ni cap obra derivada.
The application of the regional Sardinian law 22/2018 concerning the teaching of the Catalan of Alghero and the other languages of Sardinia at school
At the end of the 1990s, state and regional laws are passed to allow the languages of Sardinia (Sardinian, Catalan, sassarès, gal·lurès and tabarquí) to be included in the local school curriculum. However, this concession has nearly always been recognized only sporadically, so Sardinia passed a new organic law in 2018 to promote its traditional languages, namely L.R. 22/2018. The aim of the present study is to assess the impact of this law in schools, with special reference to 2020-2023.
The initial reception of the work of Joan Salvat-Papasseit (1924-1925)
This article studies the initial reception of the work of Joan Salvat-Papasseit and, more specifically, the period from August the 7th 1924, the day of the poet’s death, to the last months of 1925, when his collection of unpublished poems Ossa menor, appears posthumously in print. Despite being a relatively short period, the publication of numerous texts in the daily press, journals and books (Tomàs Garcés and Agustí Esclasans being the most important authors) enabled a number of biographical and literary clichés about Salvat to become established, along with an inconsistent rating of his poetry, which, over the years, become recurrent in the literature.
Cant per Stalin (ca 1962), a poem by Jean Boudou overlooked by the editors of his poetic works. An attempted reading
Cant per Estalin, a poem from the unpublished collection Libre pel meu amic, was written by Jean Boudou around 1962 and then printed posthumously in 1980 and 1990. The poem is a reaction to the transfer of Stalin’s remains from the Lenin mausoleum to the necropolis in the Kremlin on the night of 31 October / 1 November 1961. Rather than a vindication of Stalin, it is a critique of the destalinization and reorientation undertaken by Khrushchev, nay a personal tribute showing attachment and loyalty. The poem has an autobiographical slant, central to Boudou’s work, and evokes the characteristic sense processes in his literary output. We propose a detailed interpretation of this offering, which is unique to contemporary Occitan literature, and was unfortunately ignored by the editors of his volume of poetry (2010) for some unknown reason.
Linguistic individuation and glottopolitics: the case of Brazilian Portuguese
European Portuguese and Brazilian Portuguese show clear, deeply-rooted differences. However, it has always been thought that this is mere diatopic variation. This article asks whether the obvious linguistic distance between the two justifies considering them different languages, as has happened with Galician and Portuguese. We briefly summarize the criteria for linguistic individuation and some of the more obvious differences between the two varieties, which have led some linguists to conclude that the individuation of Brazilian has already taken place. Finally, we present and discuss the socio-economic and ideological foundations of the proposed secession
Analysis of translation of verse into a foreign language: the case of Chinese poetry in Catalan
Apart from the belief that it is not possible to translate poetry, there exists the ever-present doubt concerning the possibility of translating into a foreign language at all. This article is an attempt to analyse this question from a theoretical point of view and propose a method of analysing translations based on Optimality Theory, which was first applied to phonology and was later extended to grammar and semantics. Translation of Chinese poetry into western languages and, in particular, Catalan, has been chosen as the testing ground for linguistic individuation and the cultural differences between literary traditions. The translations into Catalan produced by Marià Manent on the basis of translations into other languages or aided by literal translations into Catalan, have enabled us to provide case studies to put the system to the test.
Protagonista Jove awards, a non-academic literary canon
This article examines the narrative model of the publications aspiring to the Protagonista Jove literary awards during the period 2010-2020. There are points of agreement and disagreement between the corpus of prize-winning books selected in advance by a specially created commission of experts and the books that were voted for by a popular jury, composed exclusively of teenage readers aged 13-14 and 15-16. This comparison is an attempt to elucidate the background of the target readers forming the jury in this competition with a view to the constitution of a hypothetical non-academic youth literary canon on the basis of a multifactorial list of indicators: theme, plot, time, space, archetypes, etc. The results are obtained by comparing the usual discourse parameters of the stories presented by the candidates with those of the winners. The size of this paradigmatic literary award in Catalan makes it possible to establish solid indications of traceability involving a canon removed from academic criteria, given the disparity of opinions between the specialist mediators and other readers.
Invisible but present: implicit causees in the indirect causatives of Catalan, Occitan and Basque
In this article we analyse the indirect causatives of Catalan, Aranese (Occitan) and Basque. In these constructions, the causee is implicit, but acts like the explicit causee of faire-infinitive causatives (Kayne 1975). We will show that this argument is not only semantically present, but also syntactically active, as can be deduced from its behaviour regarding the following criteria: (i) binding of an inalienable anaphoric phrase; (ii) control of secondary predicates; (iii) control of the subject of a non-finite causative structure; (iv) blocking of the clitic or the agreement of any other dative argument. For this reason, the implicit causee is an argument and not an adjunct, unlike the causer, which is marked by the preposition per of the faire-par construction type (Kayne 1975) of Catalan (Fontich 2021) and Occitan.
The dynamics of code-switching in a Latin-Occitan book of prescriptions
This paper concerns the study of a bilingual Latin-Occitan book of medical prescriptions compiled in the mid-14th century under the patronage of the Counts of Foix. A selection of passages is provided in order to analyse the dynamics of code-switching and to classify the different types according to categories established by critics. We find that the combination of Latin and Occitan takes place on more levels: the acrostructural level, with its bipartite division into two large blocks, in which one of the languages predominates; the internal level, which can be analysed according to the types of interphrasal or intraphrasal code-switching. In short, the latter is the level that concentrates more on the detail and mechanisms of code-switching during mixed-language enunciations.
Les irreals omegues (1949), by J. V. Foix, a post-symbolist interpretation of twentieth-century history
Les irreals omegues (1949) by J. V. Foix is one of the most important poetry collections in modern literature. This article explains in what sense it can be considered an epitome of modernity and, within that concept, of post-symbolist poetry. It highlights the connection of this book with the whole of Foix’s work and its structural and symbolic unity. All this makes it possible to read the book as a poetic interpretation of Catalan and European twentieth-century history, especially the 1930s, viewed from a symbolic perspective, in which cultural, political, and social phenomena are investigated in relation to an absolute experience of reality, which involves all the areas, both physical and metaphysical, in which human activity takes place.
The Organization of the Nomenclature in the Gazophylacium Catalano-Latinum
Els primers noranta anys d’Eulàlia Duran
Seguint la petja d’un nou fragment català de la Queste del Graal
Aspectes psicològics i lingüístics del català de França en relació amb els parlars llenguadocians veïns, de Manuel Companys edició i contextualització d’un estudi de dialectologia romànica comparada
Investigar les reescriptures: els projectes sobre hipertextualitats en la literatura catalana contemporània
L’enquesta de Jean-Joseph Saroïhandy a Roda d’Isàvena l’any 1905
Cent anys del llegat literari de l’editorial Barcino
Els processos d’estandardització en llengües minoritzades: notes sobre el cas de l’asturià
Cinquanta anys de l’Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes
Algunes notes sobre la Société de Linguistique Romane amb motiu del seu centenari
Sobre l’origen de l’ornitònim verdum ’verderol, Carduelis chloris’
La col·lecció «Primera lliçó»: realitat i projecte
Aguiló, Cosme (2023): De noms i llocs. Estudis de toponímia de les Illes Balears i més enllà. Palma: Edicions Documenta Balear, 395 p.
Alturo, Jesús / Alaix, Tània (2023): Lletres que parlen. Barcelona: La Magrana, 430 p.
Álvarez Pérez, Xosé A. / García Sánchez, Jairo J. / Sánchez Izquierdo, Irene (eds.) (2023): Frontera España-Portugal: personas, pueblos y palabras. Valencia: Tirant lo Blanch, 477 pp.
Antolí Martínez, Jordi M. / Martines Peres, Josep (ed.) (2024): Variació i canvi lingüístic. València: Tirant lo Blanch, 608 p.
Bover i Font, August (2023): Espill de la vida religiosa (Desitjós). Edició crítica d’August Bover i Font. Barcelona: Editorial Barcino, 426 p.
Carrera, Aitor (2023): Petit atles lingüístic de la Vall d’Aran. La Bisbal d’Empordà: Sidillà, 494 p.
Casanova, Emili / Colomina, Jordi / Sifre, Manel (cur.) (2023): Constància i senderi en l’estudi lingüístic. Miscel·lània en honor del professor Lluís Gimeno Betí. Castelló de la Plana: Servei de Publicacions de la Diputació de Castelló, 485 p.
Chambon, Jean-Pierre (2023) : Recherches sur la toponymie de l’arrondissement de Lure (Haute-Saône) : linguistique historique, dialectologie, traces d’histoire. En collaboration avec Daniel Curtit, Alain Guillaume, Jean Hennequin et Louis Jeandel. Strasbourg: Éditions de linguistique et de philologie, 651 p.
Comellas, Pere (ed.) (2024): El valor de la diversitat lingüística. Textos de Carme Junyent. Benicarló: Onada Edicions, 194 p.
Depau, Giovanni / Lai, Jean-Pierre (2023): Voci e cultura della Sardegna: etnografia di un’isola. Voix et culture de la Sardaigne; ethnographie d’une île. Alessandria: Edizioni dell’Orso, 184 p.
Ferrando Francés, Antoni / Escartí Soriano, Vicent Josep (ed.) (2024): Jaume I: Llibre dels feits. València: Universitat de València / Acadèmia Valenciana de la Llengua, 572 p.
Ferrer Mayans, Vicent / Ribes, Enric (2023): La toponímia de Formentera. Barcelona: Societat d’Onomàstica, 852 p.
Font Martí, Mar / Puig Tarré, Maite / Veny-Mesquida, Joan Ramon (cur.) (2022): In memoriam Joan Julià-Muné. Miscel·lània d’homenatge. Lleida: Pagès editors, 387 p.
Freixa, Judit / Guardiola, M. Isabel / Martines, Josep / Montané, M. Amor (ed.) (2022): Dictionarization of Catalan Neologisms. Berlin / Bern / Bruxelles / New York / Oxford / Warszawa / Wien: Peter Lang, 428 p.
Fuster, Joan (2023): Escrits sobre el Tirant lo Blanc. Estudi, edició i notes de Mireia Ferrando Simón. València: Publicacions de la Universitat de València, 354 p.
Gadea i Gambús, Ferran (2024): Joan Salvat-Papasseit. Cada ferida la sang d’un poema. Barcelona: Editorial Barcino, 221 p.
Gargallo, José Enrique (2024): El habla de Puebla de Arenoso. Castelló: Diputació de Castelló / Universitat Jaume I, 251 p.
Giralt Latorre, Javier / Nagore Laín, Francho (coords.) (2023): Fonética histórica comparada de las lenguas iberorrománicas. Zaragoza: Prensas de la Universidad de Zaragoza, 336 p.
Giralt Latorre, Javier / Terrado Pablo, Javier (eds.) (2023): Nuevos senderos en la toponimia hispánica. Lleida: Pagès editors, 386 p.
Gomila Pere, Joan (2022): L’obra folklòrica d’Isidor Macabich. Eivissa: Miquel Costa, editor, 152 p.
Guardiola i Pereira, Elena / Cifuentes i Comamala, Lluís / Sala i Pedrós, Joan (2023): El receptari de Joan Martina (Sabadell, 1439). Estudis i edició facsímil. Barcelona Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya, 174 p.
Gulsoy, Joseph (2024): Els parlars d’Énguera, Anna, Xella, Bolbait, Navarrés, Quesa i Bicorb. El ’Vocabulario de Enguera y de la Canal de Navarrés’. Amb la coŀlaboració de Jaime Barberán Juan i Vicent F. García Perales. Edició a cura d’Emili Sáez. València: Acadèmia Valenciana de la Llengua, 519 p.Gulsoy, Joseph / García Perales, Vicent F. (2023): Antología de la literatura enguerina. Anexo del Vocabulario de Enguera y de la Canal de Navarrés. Enguera: Ayuntamiento de Enguera / Instituto de Estudios Territoriales El Caroig, 371 p.
Institut d’Estudis Catalans (2023): Usos socials del català. Informe de l’Institut d’Estudis Catalans. A cura de Nicolau Dols. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 202 p.
Julià, Jordi (2022): L’Odissea de Mercè Rodoreda. Una lectura de Món d’Ulisses i una reflexió sobre «l’aventura difícil d’ésser humans». Vic: Eumo Editorial, 247 p.
Llop Naya, Ares (2020): Perspectives diacròniques en la variació microsintàctica sincrònica. Reanàlisis i cicles en els sistemes negatius del català i d’altres varietats del contínuum romànic pirinenc. Lleida: Edicions de la Universitat de Lleida, 216 p.
Llorca Ibi, Francesc Xavier (2023): Peix i sal. Història lèxica de la saladura. Alacant: Universitat d’Alacant, 186 p.
Lo Giudice, Ivan (2024): Joan Estelrich. Entre la vida y los libros. Alessandria: Edizioni dell’Orso, 160 pp.
López Casasnovas, Joan F. (2023): Jo vull el vol dels falcons. Articles lingüístics (1975-2022). Palma / Maó: Conselleria de Fons Europeus, Universitat i Cultura / Institut Menorquí d’Estudis, 280 p.
Martí Font, Jordi (2024): Joan Salvat-Papasseit, Poeta amb majúscula. Tarragona-Marçà / Barcelona: Lo Diable Gros / Godall Edicions, 248 p.
Moll, Francesc de B. / Pla, Josep (2023): Còmplices per la llengua. Cartes 1948-1979, edició de Josefina Salord Ripoll. Barcelona: Edicions Destino, 349 p.
Moret Oliver, Maria Teresa / Giralt Latorre, Javier (2022): «Del cel entrò en abís». El catalán del siglo XIV en pergaminos de Roda de Isábena (Ribagorza). Zaragoza: Prensas de la Universidad de Zaragoza, 304 p.
Regis, Riccardo / Rivoira, Matteo (2023): Dialetti d’Italia: Piemonte e Valle d’Aosta. Roma: Carocci, 147 p.
Rialland, Annie / Russo, Michela (dir.) (2023): Les langues régionales de France: nouvelles approches, nouvelles méthodologies, revitalisation. Paris: Éditions de la Société de Linguistique de Paris, 286 p.
Ribes i Marí, Enric (2023): Onomàstica de Maçanet de la Selva. Barcelona: Societat d’Onomàstica / Institut d’Estudis Catalans / Taller d’Història de Maçanet de la Selva, 1531 p.
Ribes i Marí, Enric / Tetteh Morcilo, Irene (2023): La toponímia de la costa de Santa Eulària des Riu. Eivissa: Institut d’Estudis Eivissencs, 411 p.
Rodríguez Monteavaro, Miguel (2023): Estudiu llingüísticu nel centru-occidente asturianu (ELCOA). Pequeñu atlas dialectográficu. Uviéu: Trabe, 820 p.
Veny-Mesquida, Joan Ramon (2024): Primera lliçó sobre mètrica catalana. Barcelona: Publicacions de l’Abadia de Montserrat, 168 p.
Veny, Joan (2024): Mirades a la llengua catalana. Mallorca: Nova Editorial Moll, 374 p.
Veny, Joan (2024): Adstrat i interferència: mirades al Migjorn. València / Barcelona / Alacant: Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana / Institut d’Estudis Catalans / Universitat d’Alacant, 214 p.
Videsott, Paul (2023): Les Ladins des Dolomites. Crozon: Éditions Armeline, 316 p.
Commemoració del vint-i-cinquè aniversari del Centre Universitari de Sociolingüística i Comunicació (CUSC) de la Universitat de Barcelona
Acitividaes de l’Academia de la Llingua Asturiana (del 1 d’ochobre de 2023 al 1 de setiembre de 2024)
Convegno Internazionale «Italoellenica. Incontri sulla lingua e la traduzione 2023» (Atene, 19 e 20 ottobre 2023)
Simposi Josep Vallverdú. Balanç d’una obra (Barcelona / Lleida, 26 i 27 d’octubre de 2023)
Jornades de la Secció Filològica de l’IEC a Lleida (27 i 28 d’octubre de 2023)
XVIII Trobada del Grup d’Estudis Etnopoètics (Castelló, 3 i 4 de novembre de 2023)
Novena Jornada de la Càtedra Pompeu Fabra (Barcelona, 9 i 10 de novembre de 2023)
Convegno Studi Liguri e del Mediterraneo per Fiorenzo Toso (Accademia Ligure di Scienze e Lettere di Genova, 9 novembre 2023)
Simposi sobre l’obra d’Eduard Artells i Bover (1903-1971) (Barcelona, 10 de novembre de 2023)
XXXVI Curs de Sociolingüística de la Nucia. 40 anys de la Llei d’Ús i Ensenyament (1983-2023): present i futur de la llengua (10, 11, 24 i 25 de novembre de 2023)
Xornaes Nueves Llendes na Filoloxía Asturiana (Uviéu, 22 y 23 de payares de 2023)
VI Col·loqui Internacional «La Lingüística de Pompeu Fabra» (Tarragona, 28, 29 i 30 de novembre del 2023)
Presentació del Petit atles lingüístic de la Vall d’Aran (Barcelona, 29 de novembre de 2023)
Concessió del títol de Fill Il·lustre de Montuïri al Dr. Joan Miralles i Montserrat (16 de desembre de 2023)
Acte de reconeixement als membres de l’IEC majors de vuitanta anys (Barcelona, 20 de desembre de 2023)
Simposi internacional «Fraseologia catalana actual». 21th International Symposium: New Trends in R+D+I in Literature, Linguistics, Education and IST. From Innovation to Cannon (Universitat d’Alacant, 16 i 17 de gener de 2024)
Bateig de la biblioteca municipal de Masquefa amb el nom de la lingüista M. Carme Junyent Figueras (24 de gener de 2024)
Presentació del número 12 de la revista Haidé. Estudis maragallians (Arxiu Joan Maragall, 24 de gener de 2024)
Presentació de la versió en línia del DECat (Barcelona, 31 de gener de 2024)
Presentació d’El Parlar de la Garrotxa. Versió revisada i ampliada (Olot, 1 de març de 2024)
Col·loqui Internacional «L’Espai trobadoresc i les dones: autores, mecenes, representacions» (Barcelona, del 5 al 7 de març del 2024).
La commemoració dels 25 anys de continuïtat de l?Aula Carles Riba (1998-2023) (Barcelona, març de 2023 - febrer de 2024)
III Congrés Toponomasticon Hispaniae. XIV Congrés Internacional sobre Onomàstica Hispànica. «La circularitat de la toponímia i l’antroponímia hispànica: documentació, història, etimologia, geografia i cartografia, amb especial atenció a l’antic Regne de València» (Universitat de València, 9-12 d’abril de 2024)
El Lectorat de català de la Universitat de Bucarest, guardonat per l’Institut de Projecció Exterior de la Cultura Catalana (Barcelona, 12 d’abril de 2024)
Inauguració del «Museu de Fonètica» a la Universitat de Barcelona (15 d’abril del 2024)
Linguistic geography in Croatia and beyond: experiences, challenges, models. International Geolinguistic Conference (Universitat de Zadar, 25-27 d’abril de 2024)
Jornades dera Secció Filològica der Institut d’Estudis Catalans ena Val d’Aran (Vielha, 17 e 18 de mai de 2024)
Convegno «Il patrimonio linguistico di Novi Ligure e dell’Oltregiogo storico» (Novi Ligure, 18 maggio 2024)
«II International Conference on the Asturian Language: Identity, Distinctiveness and Officiality» (Madrid, 22 i 23 de maig de 2024)
Congrés internacional sobre canvi lingüístic i contacte de llengües iberoromàniques i gal·loromàniques (Facultat de Filologia i Comunicació, Universitat de Barcelona, 23 i 24 de maig de 2024)
50è Col·loqui de la Societat d’Onomàstica (Mequinensa i Calaceit, 24-26 de maig de 2024)
Seminari «La variació territorial i els diccionaris» (Barcelona, 13 de juny de 2024)
Albert Jané rep el 56è Premi d’Honor de les Lletres Catalanes (Barcelona, 17 de juny del 2024)
Renovació de la placa en homenatge a Joan Coromines i Vigneaux al pla de Perosa (Alt Àneu, Pallars Sobirà, 22 de juny de 2024)
Presentació del Vocabulario de Gulsoy a Énguera (5 de juliol de 2024)
XX Col·loqui Internacional de Llengua i Literatura Catalanes a Poznań (9-13 de juliol de 2024)
Convegno «Fra Liguria e Lunigiana. Rapporti tra l’estremo levante ligure e le aree limitrofe. Considerazioni storiche e linguistiche» (dal 5 al 7 settembre 2024)
Gli atlanti linguistici nazionali. Prospettive di ricerca nel centenario dell’Atlante Linguistico Italiano (Torí, 26-27 de setembre de 2024)
Primer festival de les variants dialectals de la llengua catalana «Posa-hi tu l’accent» (Espluga de Francolí, 27, 28 i 29 de setembre del 2024)
Dia Internacional de la Traducció 2024 (Barcelona, 30 de setembre de 2024)
Joaquim Mallafrè Gavaldà (Reus, 1941-2024)
Antics membres del Consell Científic dels Estudis Romànics
Normes per als col·laboradors dels Estudis Romànics (ER)