Revista anual de la Secció Filològica, secció de l'Institut d'Estudis Catalans. Fou fundada el 1947 per Ramon Aramon i Serra.
Aquesta obra és subjecta —llevat que s'indiqui el contrari en el text, en les fotografies o en altres il·lustracions— a una llicència Reconeixement - No comercial - Sense obres derivades 3.0 Espanya de Creative Commons, el text complet de la qual es pot consultar a https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/3.0/es/deed.ca. Així, doncs, s'autoritza al públic en general a reproduir, distribuir i comunicar l'obra sempre que se'n reconegui l'autoria i l'entitat que la publica i no se'n faci un ús comercial ni cap obra derivada.
Els colors de l’aigua en el paisatge de la Catalunya altmedieval
El color és un dels elements que de bell antuvi l’home ha tingut a l’abast per caracteritzar el paisatge, no només terrestre, sinó també el comprès per rius, llacs, gorgs i estanys, a partir de les tonalitats dels fons aquàtics, marges i riberes. En aquest treball es fa una anàlisi dels hidrònims, o denominacions que inclouen la idea d’aigua, constituïts d’un nom genèric i d’un adjectiu de color, que es testimoniegen en el corpus documental de textos i diplomes del domini lingüístic del català, en el marc cronològic dels segles IX-XII. El present estudi segueix de prop l’article de Quetglas i Gómez Rabal (2018) dedicat als colors en els topònims de la Catalunya altmedieval, i es presenta com una ampliació d’aquest, tot oferint per primer cop un recull dels cromohidrònims, això és, de les denominacions referides als cursos i formacions d’aigua constituïdes d’un element de color.
Influències interlingüístiques en els francòfons aprenents de català com a llengua addicional: la descripció lingüística com a eina de base formativa
L’estudi de les influències interlingüístiques en aprenents de català com a llengua addicional (LA), enteses com a oportunitats didàctiques, no ha estat gaire abordat fins ara. En aquest article analitzem: (a) en quins aspectes es produeixen influències interlingüístiques negatives significatives, que poden afectar la comunicació, en textos escrits per estudiants francòfons aprenents de català del nivell B1 del MCER; (b) quines necessitats formatives es desprenen de les interferències detectades, i (c) plantegem la possibilitat d’ajudar aquests aprenents fomentant la reflexió metalingüística i aprofitant la proximitat de totes dues llengües romàniques. La recerca, basada en l’anàlisi de corpus, l’etiquetatge d’errors i el tractament estadístic de les dades, ha demostrat que per a aquests estudiants caldria centrar-se a fomentar la reflexió metalingüística fonamentalment en aspectes relacionats amb les correlacions del passat i la dixi; l’ús particular de certs connectors; els errors de lèxic provocats pels calcs i la construcció del plural en noms i adjectius.
Apel·les Mestres i Ramon D. Perés: dos modernistes antimoderns
Apel·les Mestres i Ramon D. Perés són dues figures cabdals del primer modernisme català. Les seves idees estètiques, properes al naturalisme i amb una predilecció pel gènere líric, són les que contribueixen a modernitzar el panorama literari de les darreres dècades del segle XIX, però tots dos acaben resultant uns antimoderns en la mesura que els nous corrents artístics es van imposant i no en comparteixen les idees més trencadores. L’article ressegueix les opinions crítiques de Perés sobre la producció literària de Mestres, que resulten sempre favorables i que acaben fent que s’estableixi una estreta relació entre ells més enllà del terreny literari.
Josep Carner i els Jocs Florals. Dos apunts (de 1898 a 1908)
La vida literària de Josep Carner, especialment durant els primers anys, està estretament lligada a la institució dels Jocs Florals, tant de Barcelona com d’arreu de Catalunya i Mallorca. Aquest article intenta resseguir, en el primer apunt, com s’entrecreuen les històries de Carner i dels Jocs entre 1898, any de la primera participació de Carner als Jocs de Barcelona, i 1908, any de redacció d’un dels textos carnerians més importants sobre literatura catalana: «De l’acció dels poetes a Catalunya». El segon apunt perfila les idees de Carner entorn de la figura de la Reina de la Festa i entorn de la figura femenina en la societat d’entre 1904 i 1908. Per completar-ne la lectura, es transcriuen en annex tres Discursos de Gràcies de Carner pràcticament desconeguts sobre els quals la crítica no ha parat mai atenció (Capellades 1906, Igualada 1908 i Palma 1910). Finalment, també en annex, s’inclou una relació, tan completa com ha estat possible, de les participacions de Carner en Jocs Florals.
La sabiduría bíblica hebraica y San Juan de la Cruz
El pensamiento místico de san Juan de la Cruz es el fruto de su labor exegética de los libros y los pasajes bíblicos centrales de la espiritualidad hebraica. El Descalzo dejó constancia de ese saber y aludió, de manera directa, a los pilares del reformismo judeocristiano característico de la cultura peninsular de la segunda mitad del siglo XVI. Este artículo da cuenta, en parte, de la labor y la intención reformista del místico más carismático de Occidente.
Aproximación a la fitonimia popular en español y en catalán: estudio de los somafitónimos
En esta investigación se analiza la influencia que ejerce el cuerpo humano en la conceptualización del mundo natural, con especial atención a los nombres populares de plantas en español y en catalán. El estudio examina los datos que contienen dos corpus digitales de fitónimos, uno sobre el español (Anthos. Sistema de información sobre las plantas de España) y otro sobre el catalán (Corpus de fitonímia catalana) desde una perspectiva morfológica y semántica. De forma general, los resultados muestran un alto grado de similitud entre las dos lenguas tanto desde el punto de vista de la formación como de la motivación que subyace a los nombres populares de plantas. Las diferencias principales se hallan en la distinta productividad de determinadas partes del cuerpo como fuente de conceptualización para cada una de las lenguas.
Josep Carner i el calc en la passiva perifràstica a Les aventures de Tom Sawyer
Josep Carner, un dels escriptors catalans cabdals del segle XX, es va dedicar a traduir a bastament, amb una aposta lingüística que tenia la intenció d’implantar un model de llengua nou. L’article investiga si un dels trets d’aquest model de llengua va consistir a traduir, més freqüentment del que es podria tenir per habitual, la passiva anglesa per la passiva perifràstica, la qual cosa es podria considerar un calc de freqüència. Per esbrinar- ho, examinarem el percentatge de passives angleses de The adventures of Tom Sawyer (1876), de Mark Twain, convertides en passives perifràstiques a Les aventures de Tom Sawyer carnerianes (1918), i els resultats els acararem amb dades d’altres estudis similars i amb les que hem obtingut de la traducció de Maria Antònia Oliver (1982) del mateix original.
«Una gran vergüenza: El poeta Verdaguer ejecutado». La subhasta pública dels llibres de l’escriptor i la formació de la Biblioteca de Catalunya
Els llibres de la biblioteca privada de Jacint Verdaguer van ser, amb els de Marià Aguiló i alguns altres que posseïa l’Institut d’Estudis Catalans, la base sobre la qual es va configurar la Biblioteca de Catalunya. Foren adquirits per l’Institut el 1908 en el marc d’una remorosa polèmica a la premsa. La institució acadèmica des del seu inici va tenir la voluntat de crear una Biblioteca Nacional de Catalunya. Amb documentació oblidada o desconeguda, l’article es proposa de traçar un quadre de com foren els inicis de la Biblioteca, inaugurada el 1914, l’impuls i els lligams amb l’Institut, fins a l’època de la Dictadura de Primo de Rivera, en què ambdues entitats van sofrir les mesures descatalanitzadores d’aquest règim polític. Alhora, també posar en relleu la importància de l’adquisició de la llibreria verdagueriana, que així es va poder salvar de la dispersió i que constitueix un patrimoni literari d’especial valor.
Reflections on bilingual phraseography: Spanish-German, German-Spanish and Catalan-German
This article deals with questions related to bilingual phraseography (language pairs: Spanish-German, German-Spanish and Catalan-German). The author draws primarily on the experience gained from the production of two voluminous works: the Spanischdeutsches Wörterbuch der Redewendungen and the Phraseologisches Wörterbuch Katalanisch-Deutsch. Among other things, the article discusses the basic orientation that a dictionary has or should have; it also considers it important to work with authentic texts to list the examples, to know how to use typographical solutions to convey unique information and not to leave out a definiens or the complete translation of the examples.
Nova documentació relativa a Les comunitats de Castella, d’Antoni Puigblanch. Amb un excurs referent a les Observaciones sobre la lengua catalana
El fons dels ducs de Fernán Núñez de l’Archivo Histórico de la Nobleza (Toledo) inclou diversos documents d’Antoni Puigblanch (Mataró, 1775 – Somers Town, Londres, 1840), de què dono notícia en un altre article. En aquest, n’estudiaré un full que conté dos esborranys autògrafs en castellà amb explicacions relatives al seu important poema èpic Les Comunitats de Castella. En una cara, se’n glossa vocabulari de quatre conegudes octaves, en les quals satiritza Ferran VII. A l’altra, s’anuncia la intenció de recitar-ne un igual nombre d’estrofes, que podrien ser les mateixes, se n’indica el títol, se’n revela la gènesi i se n’esbossa l’argument, ajudant a aclarir-ne diversos aspectes de controvertida interpretació. Aquests textos es comenten en relació amb l’actitud lingüística i política de Puigblanch, tenint-ne en compte l’evolució. A més, s’aporten informacions sobre el seu conreu de la poesia castellana.
El projecte MiMus: Música i poesia a la Corona d’Aragó medival
Cartografía interactiva del patrimonio cultural de frontera: una experiencia en la raya España-Portugal
Descripción y estado actual del proyecto Toponomasticon Hispaniae
Una correcció toponímica i un mèrit més al Liber Maiolichinus de gestis pisanorum illustribus
Recursos digitals per a l’estudi de la lírica romànica medieval
El dialecte segons Pompeu Fabra (1897-1932)
Passat i present de la catalanística hongaresa
La iodització del català: d'una revolució romànica a un fenomen particular
Corenta anos de Lei de Normalización Lingüística
De Santos, per a Fuster. Història, context i anàlisi multimodal de la cantata a La veu de la terra
Considerazioni a margine di una recente edizione critica delle poesie di Ubaldo Mazzini in dialetto spezzino
L’oriente nei romanzieri libertini francesi del diciottesimo secolo
Etimologia dels ornitònims valencians baure (Ardea cinerea) i gomet (Ixobricus minutus)
Basaldella, Davide (2024): Siciliano e Italiano a Malta fra Quattro e Cinquecento. Edizione e commento linguistico di testi volgari dell’Archivio notarile della valletta. Strasbourg: ELiPhi Editions de Linguistique et de Philologie, 331 p.
Batlle, Mar / Ribes, Enric (ed.) (2024): Toponímia d’Eivissa i de Formentera i altres estudis d’onomàstica. Barcelona: Societat d’Onomàstica, 350 p.
Bernal, Elisenda (ed.) (2024): Col·loquial(s). Estudis de l’ús del català actual. Leipzig: Leipziger Universitätsverlag, 180 p.
Bosch i Rodoreda, Andreu / Veny-Mesquida, Joan Ramon (cur.) (2024): Amb ulls ben nets de por i polseguera. L’aportació de Josep Vallverdú a la literatura catalana. Lleida: Aula Màrius Torres / Pagès editors, 304 p.
Cabré, Teresa (2023): Terminology. Cognition, language and communication. Amsterdam / Philadelphia: John Benjamins, 371 p.
Calero, M.ª Ángeles / Rizos, Carlos / Selfa, Moisés (coord.)(2025): A terra domestica, ad verba inlustranda. Homenaje al profesor Javier Terrado Pablo. Lleida: Edicions de laUniversitat de Lleida, 363 p.
Carles, Hélène / Glessgen, Martin / Robecchi, Marco / Bossone, Alessandra (2024): Dictionnaire des régionalismes médiévaux : la Galloromania nord-orientale (DRM). Une analyse à partir des Documents linguistiques galloromans (XIIe-XVe siècles.). Strasbourg: ELiPhi Editions de Linguistique et de Philologie, 810 p.
Crevatin, Franco / Ruffino, Giovanni / Telmon, Tullio (ed.), con la collaborazione di Barbon, Andrea /Retaro, Valentina (2023 i 2024): Atlante Linguistico Mediterraneo. Palermo: Centro di Studi Filologici e Linguistici Siciliani / Fondazione Giorgio Cini Onlus, vol I, 248 p.; vol II, 212 p.
Dasca, Maria / Camps Arbós, Josep (ed.) (2024): Francesc Serés: la pell de la realitat. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 127 p.
Domingo Masdéu, Maite (2024): Llengua i teatre. El lèxic de l’obra dramàtica de Joan Puig i Ferreter. Tarragona: Publicacions Universitat Rovira i Virgili, 258 p.
Esher, Louise / Sibille, Jean (ed.) (2024): Manuel de linguistique occitane. Berlin / Boston: De Gruyter, 600 p.
Espriu, Salvador (2025): The Cemetery, The Hours & Mrs. Death, translated into English by Andrew Kaufman and Antonio Cortijo. New York: Rain Mountain Press, 196 p.
Estruch Traité, Josep (2023): Històries de paraules. Vocabulari i fraseologia de Badalona. Badalona: Pont del Petroli, 312 p.
Fàbregas Alegret, Immaculada / Pujol Berché, Mercè (coord.)(2024): Antoni M. Badia i Margarit, la llengua per damunt de tot. Perpinyà: Presses Universitaires de Perpignan, 90 p.
Fontana, Joan (2024): Romanès per a catalanoparlants. O de com fer que dues llengües germanes travessin Europa per retrobar-se. Barcelona: Voliana edicions, 260 p.
Forner, Werner (2022): Morphologie comparée du mentonnais et du ligurien alpin. Analyse synchronique et essai de reconstruction. Berlin / New York: De Gruyter, 472 p.
Garachana Camarero, Mar / Artigas Álvarez, Esther (eds.)(2024): Diacronía de las perífrasis fasales. Origen, evolución y vigencia. Berlin / Boston: De Gruyter, 352 p.
Garachana, Mar / Artigas, Esther / Cabré, Laura / Bastardas, M. Reina (ed.) (2024): Joan Maragall - Clara Noble. Correspondencia. Düren: Shaker, 332 p. Garachana, Mar / Cabré, Laura / Artigas, Esther / Bastardas, M. Reina (ed.) (2024): Clara Noble - Joan Maragall. Correspondencia. Düren: Shaker, 319 p.
García Sánchez, Jairo Javier / Nieto Ballester, Emilio (coords.)(2024): Claves en la investigación de la toponimia hispánica. Madrid: Instituto Geográfico Nacional, 346 p.
Giraudo, Andrea / Meliga, Walter / Noto, Giuseppe / Pons, Aline / Rivoira, Matteo (ed.) (2021): Occitània. Centres e periferias / Centri e periferie. Atti del XIII Convegno dell’AIEo (Cuneo, 12-17 luglio 2021). Alessandria: Edizioni dell’Orso, XVI-832 p.
Lleal Galceran, Coloma (2025): Pompeu Fabra, el nostre conciutadà. Badalona: Pont del Petroli, 252 p.
Lusito, Stefano (2024): Le lexique de la faune marine en langue monégasque. Monaco: Académie des Langues Dialectales, 141 p.
Marí Mayans, Isidor (2024): Conocer (y reconocer) la lengua y la cultura catalanas. Palma: Nova Editorial Moll, 295 p.Marí Mayans, Isidor (2024): Conèixer (i reconèixer) la llengua i la cultura catalanes. Palma: Nova Editorial Moll, 288 p.
Martí i Castell, Joan (2023): La Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona i l’Institut d’Estudis Catalans davant la normativa de la llengua catalana. Barcelona: Reial Acadèmia de Bones Lletres, 191 p.
Massanell i Messalles, Mar (2025): La desintegració del català nord-occidental (o la norma com a inductora de canvis lingüístics). Barcelona: Publicacions de l’Abadia de Montserrat, 164 p.
Mensching, Guido / Savelsberg, Frank (ed.) (2023): Manual of Judaeo-Romance Linguistics and Philology. Berlin / Boston: De Gruyter, p. 582.
Molina Martos, Isabel / Hernández, Esther / Martín Butragueño, Pedro / Mendieta, Eva (eds.) (2024): Caminos y palabras. Estudios de variación lingüística dedicados a Pilar García Mouton. Valencia: Tirant Lo Blanch, 991 p.9
Molins, Manuel (2024): Teatre complet 4. Assaig. València: Institució Alfons el Magnànim / Centre Valencià d’Estudis i d’Investigació, 760 p.
Monteagudo, Henrique (ed.) (2024): A estandarización das linguas da Península Ibérica: procesos, problemas e novos horizontes. Santiago de Compostela: Consello da Cultura Gallega, 322 p.
Monturiol i Sanés, Joaquim / Domínguez i Portabella, Eloi (2024): El parlar de la Garrotxa. Versió revisada i ampliada. Olot: El Bassegoda Edicions, 301 p.
Payrató, Lluís (2025): Discurs: paraules, imatges i sons. un assaig sobre el discurs multimodal. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 217 p.
Pérez-Jorba, Joan (2024): Itineraris d’avantguarda d’un català de parís (1917-1920). Cròniques literàries, entrevistes i cartes. Edició i estudi introductori de Pilar García Sedas. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 244 p.
Pradilla Cardona, Miquel Àngel (2024): Normativitat (re)estandardització i glotopolítica. Noves mirades des de la sociolingüística catalana. València: Publicacions de la Universitat de València, 300 p.
Pujol, Josep / Riquer, Isabel de (ed.) (2024): Martí de Riquer i Jordi Rubió i Balaguer: una admiració mútua (epistolari 1936-1977). Barcelona: Reial Acadèmia de Bones Lletres, 132 p.
Rebés Molina, Salvador / Duran Bordoy, Bàrbara (ed.) (2023): L’Obra del Cançoner Popular de Catalunya (1922-2022). Homenatge a Josep Massot i Muntaner i Joan Francesc López Casasnovas. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 184 p.
Riquer, Isabel de (ed.) (2024): Cartas (1949-1955). La filología románica en la posguerra. Martín de Riquer e István Frank. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 364 p.
Sequero García, Ma Ángeles (2024): Història de l’esforçat cavaller Partinobles (1588). Estudi i edició. Alacant: Universitat d’Alacant. Departament de Filologia Catalana, 342 p.
Simbor Roig, Vicent (2025): Primera lliçó sobre l’anàlisi de la narrativa. Barcelona: Publicacions de l’Abadia de Montserrat / Càtedra Màrius Torres de la Universitat de Lleida, 171 p.
Sousa, Xulio / González Seoane, Ernesto (ed.) (2024): Manual of Galician linguistics. Berlin / Boston: De Gruyter, 571 p.
Suárez García, Raquel (2023): Vocabulario completo de un texto morisco tardío. Una contribución a la lexicografía española. Oviedo: Universidad de Oviedo, 508 p.
Sunyer, Magí (ed.) (2024): La balada. Dels trobadors al romanticisme, del folklore a la postmodernitat. Kassel: Edition Reichenberger, 274 p.
Tomàs i Roch, Liliana (ed.) (2024): Cançoner de l’Alt Empordà recollit el 1927 per Joan Tomàs i Lluís M. Millet. Missió núm. 29 de l’Obra del Cançoner popular de Catalunya. [Tona]: Liliana Tomàs i Roch, 344 p.
Valentini, Ada / Piunno, Valentina (ed.) (2024): Valorizzazione e tutela dei patrimoni linguistici e culturali. Sulle orme di Fiorenzo Toso e Gabriele Iannàccaro. Milano: Officinaventuno, 173 p.
Veny, Joan (2025): Mosaic lingüístic ponentí. Lleida: Institut d’Estudis Ilerdencs / Diputació de Lleida, 346 p.
Centenari del naixement de Vicent Andrés Estellés
Centenari del naixement de Montserrat Vayreda
Centenari de la mort de Joan Salvat-Papasseit
Seminari de sociolingüística i política lingüística del CUSC-UB (curs 2024/2025)
Actividaes de l’Academia de la Llingua Asturiana (ALLA) (2024-2025)
Seminari «L’escriptura. Reptes, eines i estratègies de retroacció» (Barcelona, 3 d’octubre del 2024).
Convegno internazionale di studio e riflessione sul patrimonio linguistico della regione intemelia (Ventimiglia, 5 ottobre 2024)
Jornada sobre toponímia catalana i occitana: documentació i etimologia (Barcelona, 10 i 11 d’octubre del 2024)
Desena jornada de la càtedra Pompeu Fabra: «Paisatges de llengua a la universitat catalana: canvis, reptes i oportunitats» (Barcelona, 7 i 8 de novembre del 2024)
Homenatge al Dr. Antoni M. Badia i Margarit a la Facultat de Filologia de la Universitat de Barcelona (Barcelona, 12 de desembre del 2024)
La memòria plaent: Maria Àngels Anglada a l’Institut d’Estudis Catalans (Barcelona, 29 de gener del 2025)
«Els escriptors i la llengua: amb Miquel Desclot i Àngels Gregori» (Barcelona, 13 de febrer del 2025)
«300 anys de Filologia a Girona. Memòria de La Crusca provenzale d’Antoni de Bastero» (Girona, 14 de febrer del 2025)
Homenatge a Ramon Amigó i Anglès (Reus, 15 de febrer del 2025)
Cicle de conferències «La toponimia en Aragón, un mar de sensaciones» (Saragossa, abril - maig del 2025)
«El mirandès: cruïlla romànica de l’occident peninsular» (Barcelona, 12 de maig del 2025)
«Cartografia de la paraula: noves mirades a la geolingüística en homenatge a Joan Veny» (Barcelona, 2 de juny del 2025)
Pere Lluís Font rep el 57è Premi d’Honor de les Lletres Catalanes (Barcelona, 2 de juny del 2025)
Celebració del cinquantè aniversari de la publicació de Los trovadores, de Martí de Riquer (Barcelona, 6 de juny del 2025)
V Congreso Toponomasticon Hispaniae. O camiño hispánico do étimo aos topónimos (Santiago de Compostela, 9, 10, 11 de xuño 2025)
Jornada «La sociolingüística en l’espai occitanocatalà: reptes, mirades i possibilitats per al diàleg» (Barcelona, 20 de juny del 2025)
XXV Congreso Internacional do Atlas Linguistique Roman (Santiago de Compostela, 18-20 giugno 2025).
Congrés Internacional de Lingüística i Filologia Romàniques (Lecce, del 30 de juny al 5 de juliol del 2025)
Exposició «La Crusca provenzale d’Antoni de Bastero: tres-cents anys de filologia a Catalunya» (Barcelona, del 2 al 30 de juliol del 2025)
II Congreso Internacional «O barranquenho, ponte entre línguas e culturas» (Barrancos, 15 y 16 de julio del 2025)
«Allà en mon país. Curs d’estiu sobre Anton Navarro» (El Pont de Suert, del 4 al 6 de setembre del 2025)
«Dialectology and Geolinguistics. Perspectives and projects». Workshop: The 57th annual meeting of the Atlas Linguarum Europae. Workshop: Tratatul de dialectologie română. (Baia Mare, September 6-8, 2025)
«La diversitat lingüística en el món d’avui» (Barcelona, 26 de setembre del 2025)
Dia Internacional de la Traducció 2025 (Barcelona, 30 de setembre del 2025)
José María Enguita Utrilla (Santa María de Huerta, 1950 - Zaragoza, 2025)
Fernando González Ollé (Madrid, 1929 -Pamplona, 2025)
Normes per a la presentació de textos a Estudis Romànics (ER)